Idean+mallinnus

Mallinnuksessa esille tulleita kuvia.



Alla kysymyksiä, jotka johdattelevat vertaisoppimismallin syntyyn. Vastausten avulla ymmärrämme Pedasos hankkeessa somen välineillä oppimismalleja sekä vertaisarviointiin liittyviä prosesseja.

Idean keskeinen tavoite

Kuinka idea toteutettiin ? Lyhyt kuvaus. Jos toteutus löytyy verkosto, www-osoite

Mitä taitoja opettajalta vaadittiin idean toteuttamiseen? Esim. ennakkoon tarvittavat taidot ja toteutuksen aikana lisääntyvät taidot.

Mitä taitoja opiskelijalta vaadittiin idean toteuttamiseen Esim. ennakkoon tarvittavat taidot, toteutuksen aikana lisääntyvät taidot.

Mitä some välineitä käytettiin? Fyysiset ja virtuaaliset apuvälineet (esimerkiksi kamera, kuvankäsittelyohjelma ja blogi).

Miten työskentely ja/tai tuotokset vertaisarvioitiin? Aineistoja Kirjat, verkkolähteet ja muut aineistot.

Millaista palautetta ja kehittämisideoita kertyi?

Muuta ideaan liittyvää.

Lisää ohjaavia kysymyksiä.

Kysymyksiä, joihin kannattaa miettiä vastauksia mallia tehdessä: • Mitä mentorointi ja vertaisarviointi tarkoittavat konkreettisesti omassa toimintamallissasi? • Miten toiminta eroaa normaaleista käytänteistä? • Kuka prosessin käynnistää ja mistä syystä? • Ketkä ovat prosessin toimijat/kohteet? • Millainen prosessi on?

Pedagoginen näkökulma • Millaiseen pedagogiseen ajatteluun malli perustuu? • Miten pedagogiikka mallissa ilmenee? • Miten opettajat ja opiskelijat voimaantuvat toimintamallin myötä?

Ohjaus • Kuka ohjaa opettajaa, kuka opiskelijaa? • Missä vaiheessa opettajaa ja opiskelijaa ohjataan? • Miten opettajaa ja opiskelijaa ohjataan? • Millä välineillä ja millä tavoin opettajaa ja opiskelijaa ohjataan?

Arvionti • Miten arviointi tapahtuu? (missä vaiheessa ja millä välineillä?) • Kuka arvioi oppimista? • Kuka arvioi osaamista? • Miten varmistetaan arvioinnin kriteeriperusteisuus?

Mallin käyttöönotto • Mallin edellytykset, edut ja haasteet eri toimijoiden näkökulmasta? • Mitä tämä malli vaatii resursseilta ja rakenteilta, jotta se voidaan ottaa käyttöön? • Mitä malli vaatii pedagogiselta johtamiselta? • Miten malli voidaan ottaa käyttöön osaksi organisaation toimintaa?

Vastauksia alla.

Mitä taitoja opettajalta vaadittiin idean toteuttamiseen?Esim. ennakkoon tarvittavat taidot ja toteutuksen aikana lisääntyvät taidot. Opettajien taidot teknisesti ovat olleet hyvin eri tasoiset. Ajatus on ollut että jokaisen tulisi päästä asiassa alkuun riippumatta lähtötasosta. Opettajilta on kysytty lähinnä toiveita käyttötarkoituksen suhteen, ja sitten asiaan perehtyneet ovat ehdottaneet vaihtoehtoja toteutusmalleista ja myös perehdyttäneet opettajan valitun sovelluksen käyttöön.Toteutuksen aikana opettajat ovat saaneet lisätietoa tieto- ja viestintätekniikan soveltamisen mahdollisuuksista erilaisissa tilanteissa ja ovat saaneet helpotettua ja tehostettua työskentelyään.Opettajille on myös tullut tutummaksi verkostomainen työskentely ja tiedon jakamisen entistä avoimempi kulttuuri. Sosiaalisen median osaajat ovat tulleet esille opettajille ja osa opettajista on liittynyt erilaisiin sosiaalisen median ammatillisiin verkostoihin ja ottanut sometyökaluja käyttöön sekä työ- että vapaa-ajan käytössä entistä rohkeammin.

Mitä taitoja opiskelijalta vaadittiin idean toteuttamiseen Esim. ennakkoon tarvittavat taidot, toteutuksen aikana lisääntyvät taidot. Opiskelijoilta ei vaadittu minkäänlaisia erityistaitoja verkkojen tai välineiden hyödyntämisessä. Opiskelijoiden kynnys tarttua uusiin välineisiin ja toteutustapoihin osoittautui alhaisemmaksi kuin opettajilla, mutta sovellusten työkäyttö vs. viihdekäyttö oli jossain määrin vierasta. Sovellettavuus työtilanteisiin ei ollut tullut aikaisemmin mieleen mutta ajattelun muutos ja toimintavan omaksuminen oli melko nopeaa.Selkeää kehitystä tapahtui usean sovelluksen välillä tapahtuvan tiedon yhdistämisen kohdalla, samoin kuin hallitun tiedostojen jakamisen kanssa. Tietoturvaan ja tekijänoikeuteen liittyvät asiat tulivat entistä paremmin hallintaan.

Mitä some välineitä käytettiin? Fyysiset ja virtuaaliset apuvälineet (esimerkiksi kamera, kuvankäsittelyohjelma ja blogi).Fyysiset välineet:LaptopiPaditÄlypuhelimet Virtuaaliset välineet:Google-työkalut: Docks ja calendar – päivittyvät dokumentit – työssäoppimisen päiväkirja verkossaFacebook – verkostoituminen – tiedon jakaminenMindMeister – MindmapTieken etherpad – avoin muistio – yhteisöllinen tuottaminenEdmodo - Koulutuskäyttöön tehty sometyökalu, vähän kuten FB) – tiedon jakaminen - verkostoimuminenWikispaces –Wiki – työskentelyalusta – tiedon kokoaminen Purot.net. – Wiki – tiedon kokoaminen ja jakaminenMagisto – VideoeditointiDropbox – Tallentaminen ja tiedon jakaminen sekä päivittäminenDoodle – aikataulujen sopiminenSumpli – aikataulujen sopiminenblogger – blogi – päiväkirjamainen kirjoitteluPosterous – blogiTwitter – esim. tapahtumista postaaminen hastagillaYammer – verkostoituminen Lisäksisuljettuja järjestelmiäjoista käytetyin tässä hankkeessa Adobe connect –verkkokokousjärjestelmä. Miten työskentely ja/tai tuotokset vertaisarvioitiin?Vertaisarviontia tapahtui useissa toplaaja-hankkeen oppilaitoksissa toplaajaan liittyen. WinNovassa ei suoritettu vertaisarviointia. Aineistoja Kirjat, verkkolähteet ja muut aineistot.

Mitä mentorointi ja vertaisarviointi tarkoittavat konkreettisesti omassa toimintamallissasi? Matalan kynnyksen pienryhmä- tai henkilökohtaista ohjausta tarpeeseen. Toisaalta ehdotuksia käytännöllisistä toimintatavoista joita aktori ei osaa välttämätä toivoa. Perehdytystä aiheeseen ja vertaistukena toimimista myös jatkossa.

Miten toiminta eroaa normaaleista käytänteistä? Mentorointiin varataan selkeästi aika, eikä sinä aikana puuhailla muuta.

Kuka prosessin käynnistää ja mistä syystä? Nyt mentorointia on tarjottu, ja halukkaat ovat saaneet perehdytystä. Oma halu näissä asioissa on ensisijaisen tärkeä motivaattori.

Millaiseen pedagogiseen ajatteluun malli perustuu? Oppijat ovat kaikki erilaisia ja sitä kautta heille omimmat toimintatavat ja tapa ilmaista tuotoksiaan ja osaamistaan on myös monitahoista. Mallissa halutaan tarjota mahdollisuus toimia mahdollisimman monipuolisin tavoin. Tvt:n käyttö ei ole muita tapoja pois sulkeva tapa toimia, vain yksi lisä palettiin.

Miten pedagogiikka mallissa ilmenee? Oppijalle annetaan aito valinnan mahdollisuus toimia monin eri tavoin. Mahdollisuuksia avataan oppijoille jotta ymmärrys erilaisista toimintatavoista, niiden rajoitteista ja mahdollisuuksista lisääntyy. Oppijoiden oman valinnan kautta toimintatapojen ja ilmaisun suhteen myös sitoutuminen ja motivaatio paranevat.

Miten opettajat ja opiskelijat voimaantuvat toimintamallin myötä? Opettajat sekä opiskelijat tulevat tietoisiksi sosiaalisen median mahdollisuuksista ja voivat kehittää oman tapansa toimia niiden avulla. Alun jälkeen molemmat huomaavat hallitsevansa aina uuden sovelluksen yhä helpommin ja käyttävät pian useita sovelluksia sujuvasti. Toiminnan näkyvyys paranee ja oppiminen tulee samalla näkyväksi. Myös ymmärrys verkostojen voimasta kasvaa. Mukanaolo näissä verkostoissa kasvattaa myös omaa tietopankkia etenkin kun oivaltaa myös itse jakaa tietojaan.

Kuka ohjaa opettajaa, kuka opiskelijaa? Opettajan ohjaus ilman ryhmää jää tällä hetkellä arvoitukseksi. Oppilaitoksesta puuttuu vertaismentoroinnin toimintakulttuuri eikä siihen tahdo tällä hetkellä varmaankaan löytyä sen enempää mentoroijia kuin mentoroitaviakaan ilman erillistä resurssia. Osa laajemmin verkostoituneita (harrastuneita) opettajia saa vinkkejä verkostoistaan.Opiskelijan ohjaus jää toistaiseksi opettajien harteille. Tosin opiskelijat ovat hyviä vertaisoppijoita.Monilta opettajilta puuttuu vielä sosiaalisen median käytön onnistumisen edellytykset, tietoisuus aktiivisuuden ja näkyvyyden tarpeesta verkkotyöskentelyssä. Tiukasti työaikaan sitoutuneet opettajat eivät välttämättä ole voittajia verkkotyöskentelyssä.

Missä vaiheessa opettajaa ja opiskelijaa ohjataan? Opettaja on saanut ohjausta työskentelyn alkuvaiheessa ja tarvittaessa tukea on ollut saatavilla myös jatkossa. Ilman varsinaista resursoitua mentorointiakin ohjaajina toimineet tukevat toiminnassa varmasti jatkossakin tarvittaessa.

Miten opettajaa ja opiskelijaa ohjataan? Esimerkein ja sen jälkeen aloittamalla työskentely tuetusti. Avaamalla mahdollisuuksia joita valitut sovellukset voivat tarjota. Työskentelyn seuraaminen ja palautteen antaminen ovat myös tärkeitä asioita.Opiskelijoille annetaan myös aktivoivia tehtäviä joiden avulla työskentelytavat tulevat tutuiksi ja rutinoituvat.

Millä välineillä ja millä tavoin opettajaa ja opiskelijaa ohjataan? Niillä välineillä joita henkilöillä on käytössään tai on tulossa käyttöön. Ohjattavalla on aktiivinen toimijan, ei vain seuraajan rooli. Esimerkiksi samaa sosiaalisen median alustaa käyttää ohjauksessa sekä mentoroitava että mentori.

Mallin edellytykset, edut ja haasteet eri toimijoiden näkökulmasta? Edellytyksenä sosiaalisen median ohjauskäytölle on kaikkien osapuolten riittävä tieto- ja viestintätekniikan taitojen hallinta sekä välineet jotka soveltuvat käyttötarkoitukseen.Etuna mallissa on ajasta ja paikasta riippumattomuus, dokumentoinnin rakentuminen.Haasteena on saada kaikki osapuolet toimimaan aktiivisesti asiassa ja ymmärtämään sosiaalisen median luonne, nopean reagoinnin tarve jota nuoret odottavat.

Mitä tämä malli vaatii resursseilta ja rakenteilta, jotta se voidaan ottaa käyttöön? Somen käyttö ohjauksessa ei vähennä resurssin tarvetta, se vain antaa mahdollisuuden entistä parempaan ohjaukseen. Rakenteiden tulisi olla entistä joustavampia opettajien ajankäytön suhteen koska somen kautta ohjattaessa työt ”läikkyvät” entistä enemmän vapaa-aikaan. Toisaalta täytyisi pystyä tunnistamaan myös opiskelijoiden varsinaisen työajan ulkopuolella suorittama oppimistyö.Tällä hetkellä rakenteet eivät varsinaisesti tue sosiaalisen median käyttöönottoa tai yleensä käyttöä ohjauksessa.

Mitä malli vaatii pedagogiselta johtamiselta? Sosiaalisen median käyttöä on tuettava laajalla rintamalla, ei ainoastaan yhdessä asiassa kuten tässä casessa työssäoppimisen ohjauksessa vaan koko opetuksessa. Näin somen käytöstä muodostuu luonnollinen toimintatapa eikä mitään tarvitse varsinaisesti ”ottaa käyttöön” esim. Työssaoppimisjakson alussa vaan toimitaan samoilla välineillä kuin siihenkjin asti.

Miten malli voidaan ottaa käyttöön osaksi organisaation toimintaa? Opettajien mielenkiinto on saatava heräämään asiaa kohtaan, toiseksi on järjestettävä riittävä perehdytys asiaan jotta tarvittava tieto, ymmärrys ja osaaminen kehittyy. Asia ei etene ilman omaa kiinnostusta, pakottamisella ei päästä tässä asiassa kovinkaan pitkälle.